Forskningsintervju

Vad är en forskningsintervju?
En forskningsintervju är en metod för att generera data där det ingår en forskare och en svarande part. Inom metoden används människors svar till forskarens frågor som deras källa till information. Metoden fokuserar på ”self-reports” som är vad människor säger att de gör, vad människor säger att de tror på och vad de säger att de har för åsikter.

Intervjuer och konversationer
Intervjuer med ett forskningssyfte involverar underförstådda antaganden om situationen som inte är normala för en vanlig konversation. När någon godkänner att delta i en forskningsintervju så är personen medve jkxkaSJXten om att den deltar i en formell forskning och accepterar att:
 * Den har gett samtycke till att delta i forskningen och syftet med mötet är att producera information som ska användas för forskningssyften.


 * Den svarandes ord kan användas som data.


 * Diskussionens agenda kommer att bestämmas och sedan kontrolleras i samtalet av forskaren.

När ska man använda sig av en intervju?
Det första som forskarna måste tänka på är möjligheten till att få intervjua rätt personer, utan goda grunder för att nå målgruppen så är det onödigt att engagera sig i att sätta ihop en sådan situation. De två faktorer som spelar in är att a) rätt personer som forskaren vill ska delta i projektet kan även vara "viktiga" personer med lite tid och b) även om rätt person går med på att delta i intervjun så kan möjligheten att få intervjua bero på formellt tillstånd.

Exempel på sådana formella tillstånd kan vara att:
 * intervjua en arbetare hos ett större företag då ledningen kan sätta stopp
 * intervjua ett barn då målsmans tillstånd krävs

Det andra som ska tänkas på i förberedelserna är kostnaden då forskningsintervjuer som är öga mot öga kan vara ett kostsamt sätt att generera data. Kostnaderna kan vara resekostnader om man vill göra samma intervju i olika delar av världen, detta är även tidskrävande.

Ett alternativ till en öga mot öga-intervju är en onlineintervju. Faktorer som kostnad och tid kan förminskas om intervjun istället genomförs online. Läs mer om onlineintervju genom att klicka här.

Ett litet småskaligt forskningsprojekt som har en liten budget måste försäkra sig om att de rätta personerna för intervjun finns inom en liten geografisk area.

Det tredje som måste tas till hänsyn är vilken sorts data som krävs för forskningsprojektet. Om målet är att samla information om enkla och icke-kontroversiella fakta eller om målet är att samla kvantitativ data så kan den typen av data samlas in lika effektivt och billigare genom en alternativ metod, till exempel ett frågeformulär.

Att producera en intervju är bäst anpassat när forskningen vill undersöka mer komplexa och mer subtila fenomen så som:
 * Känslor, åsikter, uppfattningar och erfarenheter, då målet med forskningen är att förstå dem på ett djupare plan.
 * Komplexa problem, då forskningen fokuserar på komplicerade ämnen som kräver en detaljerad förståelse för hur saker fungerar med varandra och hur system fungerar.
 * Priviligerad information, då möjligheten att prata med nyckelpersoner som har värdefulla insikter och visdom baserat på deras erfarenheter och upplevelser.

Olika intervjustrukturer
Under en intervju så samlas informationen på ett möte eller under flera möten som oftast är förutbestämda och den intervjuade får en sekvens av frågor samt svarar på forskarens önskade ämnesfrågor. Det sätt som de här frågorna och svaren förhåller sig till agendan kan variera, man kan klassificera tre olika typer av strukturering: En strukturerad intervju erhåller en stark kontroll över formatet hos frågorna och svaren. Det kan liknas vid ett frågeformulär som sker öga mot öga. Forskaren har en lista med frågor och svararen kan endast svara på ett begränsat sätt.
 * 1) Strukturerad
 * 2) Semi-strukturerad
 * 3) Ostrukturerad

En semi-strukturerad intervju innehåller en lista med frågor som ska besvaras men intervjuaren är flexibel i vilken ordning som ämnena behandlas vilket förhoppningsvis ger den intervjuade en frihet att utveckla idéer under samtalets gång och prata mer allmänt om ämnet som intervjuaren lyft. Svaret som erhålls ingår inte i en speciell ram utan det läggs mer vikt på hur deltagaren utvecklar sitt resonemang.

En ostrukturerad intervju baseras på den intervjuades tankar, här är intervjuarens roll att introducera ett ämne och att sedan  inte leda in personen på ett spår. Tanken är att låta den intervjuade utveckla sina egna idéer och följa sitt egna tankemönster istället för att diskussionen ska formas av frågor som forskaren redan har i sitt huvud.

När man använder sig av semi-strukturerade och ostrukturerade intervjuformer så är det möjligt för intervjun att utvecklas och förändras genom projektets gång, istället för att intervjun hela tiden ska se likadan ut så kan frågorna som ställs ändras från en intervju till en annan vilket är en produkt av den information som erhållits i tidigare intervjuer. Dessa typer av intervjuer används ofta i kvalitativ forskning och metoder, till exempel Grundad teori.

En mot en-intervjuer
Det här är den vanligaste form av intervju vilket inkluderar en forskare och en deltagare. Det finns många fördelar med denna metod:
 * En mot en-intervjuer är att det är enkelt att planera då det endast behövs planeras för två personer och inte fler.

En nackdel med en mot en-intervjuer:
 * Åsikter och synsätt som visas under intervjuns gång kommer från endast deltagaren, forskaren kan då enklare se ett mönster hos flera deltagare.
 * En mot en-intervjuer är enkla att kontrollera, forskaren har endast en persons idéer att förstå och ställa frågor om samt endast en person att guida genom intervjuns dagordning.
 * Det är enklare för forskaren att gå igenom den inspelade intervjun igen då det endast finns en deltagares röst att hålla koll på.
 * Det är mer tidseffektivt att lyssna på flera personer samtidigt och en mot en intervjuer begränsar antalet hörda röster i ett projekt. Då kan det vara bättre med en Gruppintervju.

Tekniker inom en mot en-intervjuer :

 * Intervjuaren måste vara uppmärksam, det är lätt att trappa tråden då intervjuaren måste övervaka andra saker medan den lyssnar, till exempel skriva anteckningar, kolla så att inspelningen fungerar och kontrollera icke-verbal kommunikation så som kroppsspråk.
 * Intervjuaren måste vara känslig mot de känslor som deltagaren visar.
 * Intervjuaren måste kunna hantera tystnad under samtalet, kunna veta när den ska vara tyst och inte kommentera.
 * Intervjuaren måste kunna känna av när den måste gå vidare med en fråga och inte tillåta tystnad.
 * Intervjuaren måste kunna dubbelkolla att den har förstått på ett korrekt sätt vad den intervjuade menar, genom att antingen fråga eller ge en kort sammanfattning som den kan instämma med.
 * Intervjuaren får inte vara dömande och måste radera sina personliga värderingar och inta en icke-dömande roll om de ämnen som diskuteras. Intervjuaren måste respektera deltagarens rättigheter om den inte vill berätta något, den måste även kunna veta när den ska backa om deltagaren blir stressad eller generad.
 * I gruppintervjuer eller fokusgrupper måste intervjuaren låta alla deltagare att säga sin åsikt och försöka undvika en situation då en dominerande personlighet styr diskussionen och försöker få andra att hålla med hon eller hans åsikt.

Planera intervjun
När en en-mot-en-intervju ska genomföras så är det enklast att kontakta deltagaren i förhand då båda parter kan bestämma tid och plats. Forskaren bör veta hur lång tid intervjun kommer att ta då frågan troligen kommer att ställas. Att bestämma en plats är även viktigt i planeringen då platsen bör erbjuda en privat sfär med bra akustik samt relativt tyst miljö. Hur forskaren respektive deltagaren sitter i rummet bör även planeras så att interaktionen blir bekväm så att det inte känns som att deltagaren blir konfronterad. De bör sitta i 90° i förhållande till varandra, i en gruppintervju är det viktigt att alla sitter så att de kan se varandra.

Introduktion
I början av en intervju bör forskaren ta sig tid till att säga "välkommen" och förklara syftet med forskningen och forskarens bakgrund till ämnet. Forskaren bör även bekräfta att den har tillåtelse att spela in samtalet och försäkra deltagaren att informationen kommer att behandlas konfidentiellt. Genom att genomföra en bra introduktion med dessa punkter så brukar en avslappnad stämning ges vilket gör att deltagaren kan känna sig säker med att öppna upp sig i samtalet.

Att börja intervjun
Det enklaste sättet att börja en intervju på är att ställa en relativt enkel fråga som deltagaren troligen har välformulerade tankar om.

Att fortsätta intervjun
Forskaren bör ha koll på tiden samt se till att alla punkter tas upp. Forskaren bör försöka läsa mellan raderna om vad den intervjuade säger och försöka förstå den underliggande logiken, de bör fråga sig vad de egentligen berättar och om de väljer att inte berätta något och försöka förstå vad det kan vara. De bör försöka hitta ledtrådar om deltagarens svar är skrytsamma eller om deras svar är gjorda för att forskaren ska bli nöjd samt känna in sammanhanget som personen berättar i. Det skulle kunna handla om känslor som finns i stunden som inte kommer att finnas i framtiden. Forskaren bör även notera icke-verbal kommunikation som kan vara viktigt att komma ihåg när man går igenom intervjun igen senare.

Att avsluta intervjun
I slutet av intervjun bör deltagaren få en chans till att ta upp något som den tycker är viktigt men som inte blivit diskuterat samt bli tackad för att ha ställt upp.

Gruppintervjuer
Genom att intervjua fler personer samtidigt så har forskaren möjlighet att kraftigt öka antalet deltagare i forskningen. Genom att ha fler deltagare kan den representativa datan få många fördelar så som fler olika erfarenheter samt fler åsikter. En gruppintervju kan likna en intervju med endast två personer på det sätt att frågorna går genom intervjuaren, skillnaden är att den kommer inte bara att få ett svar, utan kanske fyra olika svar från olika personer samtidigt.

En annan syn på gruppintervjuer är att deltagarna inte svarar som individer utan som en grupp. Gruppen får lyssna på alternativa åsikter och får en chans att gå emot de synsätt som de inte håller med om. Gruppintervjun bygger i detta fall på dynamiken i gruppen där sociala och psykologiska aspekter spelar in för att få alla att delta och berätta deras åsikt samt reflektera över andras åsikter.

Fokusgrupper
Fokusgrupper består av små grupper av personer som har satts ihop av forskaren för att utforska attityder, perceptioner, känslor och idéer om ett specifikt ämne. Fokusgrupper är oftast uppbyggda på grupper mellan sex till nio personer som självständigt diskuterar mellan en och en halv timme och två timmar. I små projekt är dock antalet i grupperna oftast mindre då det är kostsamt och tidskrävande att arrangera. För att lyckas med en fokusgrupp så krävs det att det skapas en tillförlitlighet inom gruppen så att alla är bekväma med att dela sina åsikter och att deras uttryckta känslor inom diskussionen kommer att behandlas konfidentiellt.

Personlig identitet
Människor reagerar olika på hur de uppfattar den som intervjuar, det är särskilt, kön, ålder och etnicitet som påverkar hur mycket information som människor är villiga att dela med sig av och ärlighetsgraden i vad de berättar. Forskarens identitets påverkan på intervjun beror på vem som intervjuas och dennes uppfattning om intervjuarens egenskaper. Forskarens identitet påverkar reaktionen hos objektet beroende på ämnet. Intervjuarens identitet blir ännu mer relevant när det gäller känsliga ämnen eller frågor som uppfattas som personliga.

Om forskningen berör religiösa övertygelser, inkomst, sexuella förhållanden, personlig hälsa eller något liknande ämne då spelar kön, ålder och etnicitet hos intervjuaren in i relation till den intervjuades kön, ålder och etnicitet och kan påverka vilket svar man får och hur ärlig intervjuobjektet vill eller vågar vara. Vid frågor som kan vara generade, när objektet känner sig obekväm eller känner ett behov av att försvara sig så finns det en möjlighet att de ger ett som som de känner passar in på intervjuarens egna åsikter för att göra intervjuaren nöjd. Oavsett vad det är som påverkar så påverkar det datan negativt.

Self-presentation/Självrepresentation
Ett vanligt råd till forskare har varit att minimera deras påverkan på studien genom att anamma en passiv och neutral ståndpunkt. Tanken är att forskaren ska presentera sig själv i ett ljus som inte upprör den som man ska intervjua. T.ex klä sig i ”vanliga” kläder, vara artig osv. Hen ska också vara neutral och inte avslöja sina egna värderingar när intervjuobjektet svarar. Passivitet och neutralitet är alltså nyckeln. Forskarens egna ”jag” döljs från objektet för att flytta fokus från sig själv hos intervjuobjektet och få så uppriktiga svar som möjligt.

Dokumentering av intervjun
Minnet hos forskaren är inte ett tillförlitligt sätt att dokumentera en intervju på, utan det är bäst att använda sig av tekniska hjälpmedel så som ljud eller videoupptagning.

Ljud och videoinspelning
De flesta en-mot-en intervjuer dokumenteras med hjälp av ljudinspelningar. En ljudinspelning stör inte allt för mycket och har många fördelar. Ljudinspelningen blir en permanent dokumentering som kan kollas igenom av andra. Nackdelen med en ljudinspelning är att den inte dokumenterar icke-verbal kommunikation.

Videoinspelningar dokumenterar dock både verbal och icke-verbal kommunikation men ändå väljer många att bara använda sig av ljudinspelning då en videoinspelning kan bli för påträngande och inkräktande för deltagaren. En videoinspelning kan även kollas av andra liksom en ljudinspelning men många anser att en ljudinspelning räcker för att få tillräcklig dokumentering av intervjun för studien.

De tekniska aspekterna bör kontrolleras innan man börjar intervjun, att inspelningen fungerar, att man har batteri och extra strömkälla i en nödsituation samt att man har valt en bra lagringsplats för informationen som har tillräckligt med minne för inspelningarna.

Fältanteckningar
Ibland måste intervjuaren förlita sig på anteckningar som tas under intervjun, det kan vara till exempel om deltagaren väljer att inte bli inspelad. Det betyder att det inte kommer finnas någon dokumentation om den faktiska diskussionen, detta kan dock passa olika intervjuer som handlar om känsliga ämnen, då är anteckningar ett bra alternativ till en inspelning. Fältanteckningar kan även användas tillsammans med en ljudinspelning som ett komplement och fyller i information som en ljudupptagning inte kan behandla, så som klimatet och atmosfären i rummet eller kommentarer om icke-verbal kommunikation.

Talar deltagaren sanning?
Det kan vara svårt att veta om deltagaren är helt sanningsenlig och det enda sättet för en forskare att försöka kolla detta är genom att jämföra med andra källor så som andra deltagare i forskningen. Dock är det svårt när intervjun behandlar känslor och egna erfarenheter hos den intervjuade.

Personer kan bli intervjuade för att de är experter eller specialister med stor erfarenhet och deras yttrande har hög trovärdighet. Dock är det inte alltid så och forskaren får fråga sig själv om det är möjligt att personen har möjligheten till att svara auktoritärt på frågan eller om de har liten kunskap om ämnet. När det är möjligt bör forskaren undvika att dra slutsatser från endast en intervju. Då är det bra att kolla av med andra intervjuer och hitta ett mönster. På det sättet kan trovärdigheten öka och forskaren kan referera till informationen med bättre säkerhet.

Fördelar

 * Intervjuer är ett bra sätt att generera data som är detaljrik.
 * Forskaren kan lätt få värdefulla inblickar som är baserade på den detaljrika informationen och visdomen som ges av “rätt personer”.
 * Intervjuer kräver endast enkla tekniska hjälpmedel så som mikrofon, kamera, dator och internetanslutning.
 * Det är en bra metod för att producera data som är baserad på deltagarens prioriteter och åsikter och de har en chans att förklara deras tankesätt och identifiera vad de ser som problem.
 * Med semi-strukturerade och ostrukturerade intervjuer kan forskningen utvecklas genom samtalets gång.
 * Intervjuer är arrangerade och schemalagda för en specifik tid och plats vilket gör att det genererar många svar.
 * I en mot en intervjuer kan informationen lätt dubbelkollas samtidigt som den blir försedd.
 * Intervjun kan vara vinstgivande för deltagaren på ett terapeutiskt sätt då den kan berätta detaljrikt om sina erfarenheter för en person vars syfte är att lyssna och anteckna utan att vara kritisk.

Nackdelar

 * Datans giltighet; Datan från intervjuer är baserad på vad folk säger snarare än vad de gör. Det behöver inte alltid överensstämma med verkligheten.
 * Intervjueffekten; att svaren påverkas av intervjuarens egenskaper och identitet. Onlineintervjuer däremot kan undvika denna effekt.
 * Tillförlitlighet; med halvstrukturerade och ostrukturerade intervjuer är konsekventheten svår att uppnå.
 * Tidskrävande; halvstrukturerade och ostrukturerade intervjuer är inte förråade och har ett öppet format. Detta innebär att transkribering och kodning av intervjudatan är en stor uppgift för forskaren och uppkommer efter att datan har blivit insamlad.
 * Resurser; med ansikte-mot-ansikte intervjuer är kostnaden av intervjuarens tid och resor relativt höga, särskilt om intervjuobjekten är utspridda geografiskt.
 * Hämningar; I ansikte-mot-ansikte intervjuer kan ljud-eller videoinspelaren hämna intervjuobjektet. Även om påverkan av inspelningsmediumet tenderar att minska rätt snabbt så sker inte det alltid. Onlineintervjuer har inte detta problemet.
 * Inkräktande på privatliv; Taktlöst intervjuande kan inkräkta på privatliv och uppröra den som intervjuas.

Exempel på en studie som använt sig av intervju
Viveca Freij och Olivia Idström Ekestolpe (2013) använde sig av en semi-strukturerad forskningsintervju i sin studie "Miljöaspektens prioritering vid logistikplanering" om hur miljöaspekten hos 33 stora företag i Sverige prioriteras vid logistikplanering. Intervjuerna började med en intervju med ett transportbolag och resterande intervjuer genomfördes via telefon.

Genom att göra intervjuer så har de mottagit djupare svar från de olika företagen genom att ställa passande frågor till rätt personer. De har både använt sig av frågor som generar kvantitativ data med hjälp av ja och nej frågor och sedan följt upp med kvalitativa frågor för att få en bättre förståelse. Anledningen till att välja en semi-strukturerad intervju var för att erbjuda både respondent och intervjuare att diskutera, uppfölja med frågor och föra ett resonemang dem emellan samt att vara säkra på att få rätt information. Deras deltagare i studien var “rätt personer” som jobbade med att bedriva CSR eller miljöarbete inom ett stort svenskt verksamt företag.

Freij och Idström Ekestolpe valde att använda sig av telefonintervju då det är låga kostnader för att undersöka CSR/miljöverksamheten hos många stora företag. Att boka in möten kan kosta både tid och pengar. Att göra intervjuer via telefon kan minska “the interview effect” men samtidigt så kan inte de icke-verbala faktorerna tas in i samtalet.

Litteratur
Denscombe, M. 2014.The Good Research Guide : For Small-Scale Social Research Projects [Elektronisk resurs]. Maidenhead: McGraw-Hill Education

Artikel
Freij, V., Idström Ekestolpe, O.,(2013) Miljöaspektens prioritering vid logistikplanering. Kandidatuppsats. Malmö: Malmö Högskola  https://dspace.mah.se/bitstream/handle/2043/15550/Milj%F6aspektens%20prioritering%20vid%20logistikplanering.pdf?sequence=2  [2015-02-04]