Fallstudier

Introduktion
Fallstudier undersöker ett specifikt fall som inom ett generellt fenomen, till exempel en organisation, ett systemutvecklingsprojekt eller en mobilapplikation. Det är alltså en konkret, kontextbaserad, kvalitativ forskningsstrategi där studien görs under en längre tid. Verktyg som kan användas för fallstudier är: observationer, intervjuer och analys av textdokument.

Centrala element

 * Det som tydligast definierar en fallstudie är att den just fokuserar på ett enskilt fall. Syftet med detta är att forskaren kan upptäcka fenomen eller insikter som inte hade varit lika uppenbara i en masstudie, genom att detaljstudera fallet.
 * Djupet är också en viktigt del av en fallstudie, det krävs att forskaren ägnar största möjliga uppmärksamhet åt fallet, eftersom en mer ytlig studie inte drar nytta av fallstudiens styrkor.
 * Fokus ligger på sociala processer och relationer mellan människor i sociala sammanhang. Detta eftersom forskaren är intresserad av dels vad, men speciellt varför saker sker.
 * Det holistiska synsättet präglar en fallstudie; relationer och processer är inte isolerade händelser, utan sammankopplade med varandra.
 * Forskaren uppmuntras till att använda sig av flera forskningsmetoder för att få en övergripande blick över fallet.
 * Studien sker oftast i en redan existerande miljö, detta eftersom fallet redan är ett existerande fenomen som forskaren väljer att studera.

Urval för en fallstudie
För att välja en fallstudie krävs det att man gör ett informationsorienterat val, för att kunna maximera nyttan av informationen från ett enskilt fall. Det finns några olika typer av val beroende på vad som är syftet med studien:
 * 1) Extremfall. Ovanliga fall kan vara problematiska, men även speciellt bra beroende på situation.
 * 2) Maximumvariationsfall. Man väljer några olika fall med olika förutsättningar i en aspekt, till exempel företagsstorlek.
 * 3) Kritiska fall. Fall som gör det möjligt att göra en generell falsifiering av övriga liknande fall.
 * 4) Paradigmatiska fall. För att etablera en ny lära för gällande område.

Generaliseringar, reliabilitet, validitetsbegränsningar
Utifrån en fallstudie går det ofta att göra generaliseringar för hela det område som fallet ingår i. Något som dock är viktigt för att kunna göra dessa generaliseringar är att forskaren är medveten om vilken av de ovan nämnda typer av fall studien tillhör. Det ska tilläggas att diskussioner pågår angående huruvida det går att göra generaliseringar efter fallstudier, i modernare tid har konsensus dock rört sig mot större generaliserbarhet. Validiteten är på samma sätt beroende av att valet av fall är väl informerat, om ett fall väljs på slump blir validiteten bristfällig. På så sätt begränsas fallstudiers validitet till fall där forskaren tidigare är väl informerad och därför kan avgöra om en fallstudie passar eller ej. Reliabiliteten när ett väl informerat val gjorts anses vara hög, eftersom det då har kontrollerats att fallet är väl lämpat.

Fördelar med fallstudier
Den största fördelen med fallstudier är att det låter forskaren fokusera på en eller några få exempel, vilket i sin tur ger möjlighet att studera mer komplexa sociala situationer. Fallstudier gör det möjliget att förstå relationer och sociala processer som, till exempel en enkät, inte lyckas med på samma sätt. Analysen är holistisk istället för att fokusera på isolerade faktorer. En annan fördel med fallstudier är att de uppmuntrar forskaren till att använda sig av flera olika forskningsmetoder för att komma fram till ett resultat, detta för att kunna fånga den komplexa verkligheten på ett rättvist sätt. Detta medför också att flera källor automatiskt finns med i studien. Fallstudier passar bra för småskaliga experiment där forskaren har låg kontroll över vad som sker.

Nackdelar med fallstudier
Fallstudier har fått kritik för att sakna mängden data som liknande studier vanligen får, och i samband med detta anses fallstudier vara bättre lämpade att fokusera på en process mer än en mätbar slutprodukt. De anses lämpa sig mindre bra för att dra slutsatser eller göra analyser. Detta behöver inte vara rena nackdelar, men en forkskare som använder sig av fallstudier bör vara medveten om detta. Det kan även vara svårt för fallstudieforskare att få tillgång till all den information och data som krävs för studien, eftersom det i vissa fall kan uppstå vissa etiska problem i samband med hantering av personuppgifter och dylikt.

Exempel på studie
Malin Espersson har använt sig av fallstudier i sin forskning om en pågående förändringprocess i Kronofogdemyndigheten i Malmö. Anledningen till att Espersson valde just fallstudien som metod grundar sig till största del i att det fanns ett pragmatiskt mål som uppfylldes eftersom en statlig myndighet planerade att tillämpa förändringar till ett organisationskoncept som är norm inom den privata sektorn. Det fanns tidigare en stark byråkratisk tradition i myndigheten, men många chefer var positivt ställda till att göra organisatoriska förändringar. Espersson var också mer intresserad av att göra en studie som gick mer på djupet än på bredden, därför passade en fallstudie utmärkt. Datainsamlingen skedde främst genom intervjuer med de anställda, men även vid tillfällen som möten och liknande sammanhang. Analys gjorde med hjälp av två metoder, dels genom att undersöka skillnader och likheter under tid, och dels genom att samma tema återkom i intervjuer med de anställda. Studien gav reella resultat som fick genomslag hos kronofogdemyndigheten, samtidigt som flera byråkratiska drag behölls från tidigare organisation.