Etnografi

Etnografi
I Etnografiska studier är syftet att förstå olika kulturer, livsstil och värderingar. Inom data och systemvetenskap kan syftet vara att förstå en specifik grupp, till exempel systemadministratörer arbetandes på ett stort företag. För att undersöka kulturen hos gruppen ska etnografen delta i deras vardagliga aktiviteter och på så sätt får etnografen en djupare och omfattande förståelse för hur gruppen ser på deras verksamhet. Att en forskare är med och deltar i en fältstudie ligger i kärnan för vad etnografi betyder.

Till exempel: En forskare som jobbar som en anställd under en tid för att förstå varför en grupp anställda avstår från att använda ett system som hjälper dem att fatta beslut.

Syfte
Syftet med etnografiska studier är att förstå kulturen och perspektiven hos en specifik grupp samt att skapa detaljerade och självständiga bilder av händelser och kulturer.

Historia
I de tidiga etnografiska studierna så låg intresset och fokuset ofta på små subgrupper inom samhället som var annorlunda än normen, det kunde vara till exempel vara små religiösa sekter, alkoholister, luffare, drogmissbrukare eller gäng.

Idag fokuseras det mycket på olika rutiner i olika livsstiler samt värderingar inom samhället istället för mellan samhällen, till exempel i ett klassrum eller på en byggarbetsplats.

Reflexivitet
"Etnografen är en del av den värld som den försöker att beskriva".

Etnografens egna sätt att uppfatta världen på kan påverka sättet att uppfatta den kultur som de vill att beskriva, att deras egna konceptuella metoder de själva har för att förstå kulturer eller händelser är och kan aldrig vara helt neutrala eller passiva.

De meningar som etnograferna själva kopplar till händelser och språket som de använder för att beskriva dem med är skapat av den egna sociala bakgrunden, kulturen och personliga erfarenheter. Vi kan endast uppfatta världen på det sätt som vi har lärt oss och det är omöjligt att börja på en tom ruta.

Det går helt enkelt inte att se saker “som de verkligen är”, vi kan endast beskriva dem “så som vi ser dem” och det synsättet är format av vår egna kultur och inte av deras. En fråga som kan ställas är: "Hur kan min beskrivning av det jag studerat skildra de studerades egna uppfattningar om händelsen, när jag som etnograf endast kan använda mina egna konceptuella verktyg för att uppfatta händelsen? ". I stort är oftast etnograferna medvetna om detta och det råder alltid tvivel om kraven på objektivitet.

Att få tillgång till källan
Att få tillgång till människor, platser och händelser är en avgörande del om en etnografisk undersökning skall lyckas. Att forskare ska få tillgång till fältarbete kan inte tas för givet, de måste engagera sig i förhandlingar som har politiska, etiska och praktiska inblandningar. För att underlätta processen kan en forskare ta hjälp av en Grindvaktare.

Naturalism
För att kunna producera en så ren och detaljrik beskrivning som möjligt så kan etnografer önska att inte förstöra det naturliga tillståndet i situationen utan vill istället bevara det naturliga tillståndet för att få ett så bra resultat som möjligt. Se Hemlig Forskning.

Hemlig Forskning
När forskaren inte väljer att delta i en fältstudie som observant kan den välja att maskera sig så att de studerade inte vet om att de har en forskare bland sig. Forskaren antar då en roll som passar in i den normala situationen för att behålla den naturliga situationen. Dock kan detta ge etiska motsättningar då forskaren inte alltid har fått ett godkänt samtycke.

De flesta forskare är dock öppna om sin roll vilket kallas för öppen forskning. Se Öppen Forskning.

Öppen Forskning
Det som kan hända när en forskare berättar om sin roll hos gruppen är att det naturliga förstörs. Forskaren kan då ta hjälp av en så kallad "Gatekeeper" eller "Grindvaktare" som hjälper forskaren att få tillgång till rätt situationsanpassning. Grindvaktaren hjälper till genom att via en informell status och samband skapa en kontakt och tillförlitlighet samt förhandlar mellan forskare och supgrupp samt som skaffar tillgång till rätt miljö. Grindvaktaren blir till en viktig komponent i början av en etnografisk studie och oftast ett oundvikligt verktyg samt första steg i datainsamlingen.

Idiografisk och Nomoetisk metod
Dessa två metoder skiljs åt på det sättet att en idiografisk metod menar att etnografiska studier ska användas för att producera detaljrika beskrivningar av händelser precis som de är.

En nomotetisk metod menar däremot att man ska använda etnografisk forskning till att utveckla teorier genom att testa dem i mindre scenarion.

Någonstans i mitten av dessa två metoder finns den pragmatiska synen om att vi kan både generera detaljrika samt generaliserbara beskrivningar enligt Woods(2012: 268).

Idiografisk metod
En idiografisk metod ser att syftet med etnografisk forskning är att producera detaljerade bilder av händelser och kulturer som står för sig själva, de behöver inte ingå i större sammanhang eller teorier.

 Nomoetisk metod 

En nomotetisk metod ifrågasätter värdet av ensamma beskrivningar, metoden argumenterar mot att man inte kan få en generell större bild och kunskap om olika mänskliga samhällen om man bara producerar ensamma och isolerade bitar av information. Enligt en nomotetisk metod så ska forskningen utveckla mer generaliserade och teoretiska sammanfattningar eller användas för att testa en eller flera teorier. Porter(1993) menar att en etnografisk forskning ska användas för att kolla om en teori stämmer i det riktiga livet.

Livet på Internet
Internet är inte bara ett fysiskt nätverk och elektronisk teknologi utan det möjliggör en digital värld som är befolkad av särskilda typer av människor. För vissa etnografer är detta sociala fenomen intressant som behöver undersökas och förklaras. Forskningen bygger på de kulturella och sociala samt tekniska förutsättningarna som internet erbjuder samt dess spridning över världen samt de personliga attributen som användarna av internet har. Hine(2000) har myntat begreppet ”virtuell etnografi” och Kozinets(2010) har slagit ihop det till ordet ”netnografi”, då etnografi fokuserar på kulturen inom internetvärlden.

Tung beskrivning
En "tung beskrivning"(thick description) är en beskrivning inom etnografi som används för att beskriva ett särskilt beteende eller händelse i relation till dess kulturella kontext så att det kan förstås från en utomstående. Geertz(1973) som har beskrivit det så ger ett exempel om att vinka till någon. Själva agerandet ”att vinka” är en tunn beskrivning(thin description) men för att vi ska kunna förstå innebörden av att bli vinkad till så behöver vi en tung beskrivning som ger oss information om avseendet hos den som vinkar till oss, att det till exempel kan vara en vänlig hälsning.

Livshistorisk metod
Kan betraktas som ”personlig etnografi” som gör studier om individer eller medlemmar inom en social grupp. Syftet är att avbilda livet hos specifika människor och beskriva hur deras upplevelser ändras över tid samt att sammanfläta dessa med den dåvarande kulturella, sociala eller historiska kontexten. Historisk metod handlar om att förstå en kultur genom en individs utveckling när det gäller känslor, synsätt och perspektiv på ett historiskt sätt. Detta tillvägagångssätt ger en tung beskrivning av en persons liv samt personens perception om världen som är relevant inom historisk metod.

Skildrande
Att använda personlig biografi till att avslöja nya saker om de kulturella, historiska och sociala förhållandena som personen i fråga lever eller levde. På så sätt kan vi lära oss av någon som upplevde något eller levde under den specifika tiden.

Analytisk
Historisk metod borde vara något som tolkas i en större social struktur som det sker inom. I de här analytiska perspektiven så kan antingen personen i frågas personliga upplevelser och tolkning av deras egna liv antingen ifrågasättas eller accepteras då andra källor också bäddas in.

Generellt för båda
Det som är generellt för båda är att båda studerar en persons liv på djupet för att kunna förstå deras erfarenheter och tankesätt på ett sätt som sammanflätas med de kulturella, sociala och historiska förhållandena som de existerat inom. Både intervjuer och andrahands information kan användas inom historisk metod, då andrahands-informationen kan vara privata brev, dagböcker eller andra dokumenterade saker som bygger upp deras historia. Eftersom en persons liv är väldigt långt så är det svårt att hämta all information om det snabbt, dock är det inte det viktiga inom historisk metod hur information/data samlas in utan från vem man väljer att ta information ifrån. Ofta väljs människorna efter erfarenheter och upplevelser med inblickar och förståelse av dem samt vilka historier de har att berätta.

Fördelar med etnografi

 * Holistiskt: förklaringar som fokuserar på processer och förhållanden som ligger bakom ytan på händelser, sätter händelser i en större kontext till skillnad från att isolera andra faktorer.
 * Kontrast och jämförande: med andra kulturer.
 * Den studerades uppfattning: etnografisk forskning fokuserar mycket på att behandla sättet som medlemmarna av en kultur ser händelser på.
 * Självmedvetande: etnografisk forskning har en öppen och uttalad medvetenhet om forskarens självmedvetande.
 * Ekologiskt värde: att bevara saker i dess naturliga form.

Nackdelar med etnografi

 * Spänningar under utförandet
 * Ensamma beskrivningar: att historier berättas ensklit och inte i kontext till varandra.
 * Historieberättande: att ett undersökningsobjekt blir oteoretiskt, icke-analytiskt och icke-kritiskt.
 * Etiska utmaningar: associerade med privatliv och att bli informerad om studien och att ge samtycke.
 * Tillgång till information.

Exempel på en etnografisk studie
Malin Svensson har utfört en studie som hon berättar om i kapitlet "Barns vardagsliv under asylprocessen - en etnografisk studie" s.173-205 i antologin "Mellan det förflutna och framtiden"  då hon har följt 15 stycken asylsökandes barns vardag. Svensson syfte med en etnografisk studie var att åskådliggöra ett asylsökandes barns vardagsliv i Sverige under asylprocessen och fånga helheten i deras vardag och få en förståelse för vad som är meningsbärande för barnen. Hon har följt 15 stycken asylsökande barn i deras vardag och frågat sig “Hur beskriver barnen sina var- dagsliv i den avgränsade situation som asylprocessen innebär, både i tid och i rum?”.

För att hämta information från barn så har hon låtit barnen att använda kreativa och icke-verbala metoder så som måla och fotografera samt gått promenader med barnen på väg hem från skolan. Svensson har i sin forskning försökt att inta en roll mellan vuxen och barn. Hon har även använt sig av ostrukturerade intervjuer med hjälp av en tolk för att enklare kunna förstå barnen, beroende på barnens ålder bar hon sig annorlunda åt, när hon intervjuade de större barnen satte hon sig på avstånd för att låta barnet välja ögonkontakt eller kroppskontakt. Hon förklarar i sin studie att desto mer tid hon spenderade med barnen desto ökat förtroende fick hon och större social samt fysisk närhet. Barnen fick även varsin engångskamera och hon bad dem att fotografera vad som helst och berätta om det för henne, Svensson gjorde iakttagelsen att dessa fotografier berättade om barnets rörelsefrihet och begränsade rumsliga tillvaro. När barnen fick måla så föreställda teckningarna livet i Sverige samt livet i deras ursprungsland. Mötena med barnen skedde i deras bostad, i skolan, efter skolan, på vägen till och från skolan. Under tiden som de spenderade tillsammans så använde sig Svensson även av fältanteckningar där hon kommenterade barns kroppspråk och samspel med deras familj och skolkamrater eller lärare samt hennes egna känslor och upplevelser som är en viktig del i hennes tolkning.

Att göra en etnografisk studie i detta fall passar väldigt bra för att den ger detaljrik kunskap och förståelse där en stor del av kunskapen är icke-verbal, det centrala i forskningsstrategin har hon använt på rätt sätt genom att spendera tid med och försöka få barnet att prata med hjälp av olika kreativa datainsamlingsmetoder.

Litteratur
Denscombe, M. 2014.The Good Research Guide : For Small-Scale Social Research Projects [Elektronisk resurs]. Maidenhead: McGraw-Hill Education

Artikel
Svensson, A. (2010). Barns vardagsliv under asylprocessen - en etnografisk studie. Andersson, H., Ascher, H., Björnberg, U., Eastmond, M. (red.) Mellan det förflutna och framtiden. Göteborgs Universitet, s.173-205 http://www.cergu.gu.se/digitalAssets/1319/1319551_mellan-det-forflutna-och-framtiden.pdf#page=180  [2016-02-01]