Enkät

En enkät eller questionnaire på engelska, är en forskningsmetod som syftar till att samla upp information och statistik genom ifyllande av ett frågeformulär (elektroniskt eller med papper och penna) alternativt ställande av muntliga frågor där intervjuaren ser till att få svaren dokumenterade. Enkäten kan innehålla fördefinierade frågor som besvaras genom simpla ja/nej-svar, det är också möjligt med mer öppna frågor, där deltagaren kan bjudas in till en mindre diskussion.

Praktisk tillämpning
Självklart finns det tillfällen där användandet av en enkät inte vore särskilt lämplig, dock finns det ett antal faktorer som talar för enkäter: Vad som bland annat kännetecknar en enkät är den minimala inblandning som forskaren har under själva genomförandet. En observerare måste inte, men kan finnas med medan deltagaren fyller i sina svar. Om enkäten genomförs via telefon eller spontant till exempel ute på gatan, måste någon form av interaktion och vägledning ske mellan de två parterna. Denna typ av interaktion kan ge en oavsiktlig effekt som gör att det mer efterliknar en intervju, med de potentiella nackdelar som det kan innebära för just det scenariot.
 * om den information som ska samlas in är relativt okontroversiellt och okomplicerat (i sig),
 * frågorna som ställs är relativt standardiserade och kan sammanställas på ett effektivt sätt,
 * frågorna kan besvaras utan hinder med tanke på sociala faktorer (vilket knyte an till den första punkten).

Recept för en lyckad enkät
För att enkät över huvud taget ska vara värdefullt, krävs det att den faktiskt lämnas in. Kan tyckas självklart, men det gäller för deltagaren att faktiskt rapportera in sina givna svar på något sätt. En enkät har ingen som helst användning om forskaren inte kan få tag på resultaten. En mycket ofullständig eller till och med felaktigt besvarad enkät kan medföra stora negativa konsekvenser för forskningen. För att motverka detta krävs en design som medvetet uppmuntrar till sanna och definitiva svar. Dessutom måste man tänka på andra förhållanden som kan påverka kvantiteten (och kvaliteten) på enkäten, bland annat: Innan besvarandet påbörjas kan man räkna med att deltagaren vill ha bakgrundsinformation och "finstilt" om vad som gäller. För att undvika onödig tveksamhet (med minskat besvarande som följd) bör enkäten innehålla information om: Instruktioner är viktigt och man ska inte förmoda att någon enkäts design ser självklart ut. Det är lätt för forskaren att förblindas av sitt egna arbete med enkäten. Det är vanligt med en eller flera exempelfrågor, med precis samma form och utseende som den riktiga delen.
 * deltagarens fysiska och psykiska egenskaper. Lässvårigheter, synproblem och minneshantering kan alla påverka en enkät,
 * deltagarens motivation,
 * känsligheten av det ämne som enkäten behandlar,
 * enkätens design. Som berörts ovan behöver enkäten se attraktiv ut och även vara förhållandevis enkel för deltagaren att hantera. Den tid det tar att skriva en enkät är avgörande, framförallt om deltagaren plockas "ute på gatan" eller liknande omständigheter.
 * syftet med undersökningen,
 * vem avsändaren är,
 * när enkäten ska lämnas tillbaka och vart,
 * sekretess,
 * försäkran om att enkäten endast är frivillig, ur en etisk synpunkt, och slutligen...
 * ett tackmeddelande!

Enkätens längd och utformning
En enkät kan i teorin vara hur lång eller kort som helst, det finns inget fördefinierat spann. I praktiken kan dock en mycket lång eller repeterande enkät lätt trötta ut deltagaren och göre denne omotiverad. De frågor som ställs bör ha en tydlig förankring till enkätens syfte, och varje enskild fråga måste också vara tydligt annorlunda från varann, så länge det inte handlar om en motiverad följdfråga. Om man missar ovanstående rekommendationer är det väldigt lätt hänt att deltagarna drabbas av så kallad enkättrötthet, questionnaire fatigue på engelska. Denna utmattning förstärks allteftersom deltagaren fortsätter igenom enkäten, med följd av att svaren blir mindre utvecklade eller helt uteblivna, med uppenbar kvalitetsminskning som följd. För att motverka enkättrötthet bör frågorna vara enkla och rakt på sak, men samtidigt motivera till ett ställningstagande, och inte "vet ej". Med fördel kan en uppskattning om den tid det tar att besvara enkäten finnas med. För att sammanfatta det hela bör alltså frågorna vara lätta att förstå, det ska vara uppenbart vad man frågar efter en, men samtidigt bör man inte ge för mycket hjälp på traven. Deltagaren ska hela tiden vara engagerad och motiverad till att avsluta enkäten och skicka tillbaka den.

Exempel på en enkätbaserad studie
Jenny Carnklint och Maja Kusljic från Malmö högskola har genomfört en C-uppsats som behandlar en tvärsnittstudie av patienters smärt- och smärtlindringsupplevelser. De använde sig bland annat av enkäter, ursprungligen designade av Uppsala Akademiska sjukhuset men därefter något modifierade för deras egna behov, för att låta patienterna på Skånes universitetssjukhus i Malmö eller Ystad Lasarett gradera sin smärta genom graderingsfrågor (till exempel skalor från 1-10), nöjdhet med smärtlindring och en uppföljning av det. Tiden för att fylla i enkäten uppgavs på förhand vara upp till en timme lång. Den enda information om patienterna själva som behövde skrivas in var kön och ålder, och när de hade fyllt i enkäten förseglades det i ett kuvert och gavs till undersökaren som hela tiden närvarade vid patienten för att kunna besvara frågor och liknande.

Den kunskap som denna studie (med tillhörande metoder) skapade var en större förståelse för patienternas situation och möjligheter att få hjälp när de behövde det. Studien visade att de allra flesta fick hjälp när de behövde det, och att rapporteringen på sjukhusen fungerade bra. Det var ett så kallat bekvämlighetsurval som gjordes för denna studie, vilket innebar att patienter på två utvalda avdelningar plockades så gott som slumpmässigt, vilket innebar att studien var mer kvantitativ än kvalitativ (Carnklint, Kusljic 2011).

Webbaserade enkäter
Med internets intåg har ett nytt och kraftigt förenklat sätt att använda enkäter skapats. Numera kan man enkelt skapa frågor med flera alternativa svar utan att behöva tänka på papprets utrymme, designen och layouten kan vara mer flexibel och därmed attraktiv för deltagaren, men den största fördelen är de kostnadsmässiga. Med webbaserade enkäter behövs inga beräkningar av hur mycket material som kommer gå åt, och "utskicken" kan ske i form av simpla förfrågningar på nätet. Med dagens (omtvistade) metoder att samla besökarstatistik på webbsidor kan man enkelt veta vem ens eventuella målgrupp är. När deltagaren har svarat på enkäten och skickar in den (via en knapp), samlas datan på ett översiktligt sätt för forskarna att därefter analysera vidare.

En webbaserad enkät kan också använda sig av begränsningar som verkar direkt under ifyllandet av enkäten. Ikryssade svar på flervalsfrågor kan begränsas till ett visst antal och man kan också tydliggöra skillnaden mellan envals- och flervalsfrågor genom användandet av så kallade "radioknappar" (en cirkel med punkt) respektive kryssrutor.

Fördelar och nackdelar
Det finns både fördelar och nackdelar med enkäter. De brukar naturligtvis mest jämföras med den andra metoden för tvärsnittsstudier, intervjuer. En klar fördel med enkäter är den mycket standardiserade form som man kan skapa. Massutskick av samma papper eller flik på internet gäller, med ingen eller mycket lite personlig kontakt med forskaren, vilket är en stor kontrast mot intervjumetoden. Det är också lättare av ovanstående anledning att faktiskt få till stånd en datainsamling med hjälp av enkäter, då det inte krävs lika mycket förarbete från forskarnas sida, och inte lika stort tryck på att göra klart en enkät från deltagarens sida. Några ytterligare fördelar som gäller för webbenkäter specifikt är det minskade utrymmet för mänskliga misstag som kan begås av ytterligare parter, samt möjligheter att anpassa webbenkäten till människor med olika typer av funktionshinder.

En enkäts relativt stela struktur är ett bärande tema för hela datainsamlingsmetoden, men den kan också ses som en nackdel där den ena eller båda parter vill ha mer utvecklade och djupgående svar. Där en intervju inbjuder till långtgående, djupa resonemang, uppmuntrar en enkät snarare till raka och definitiva svar. Även om man kanske inte önskar stora, avancerade svar på en fråga, kan deltagaren ändå känna sig begränsad av enkätens strikta utformning. Samma stelhet kombinerat med oaktsamhet från forskarens sida kan innebära att de svar som ges anpassar sig efter en tydliggjord "agenda" där man svarar så som man vill att forskaren antagligen vill ha resultatet.

Referenser
Carnklint J., Kusljic M. (2011) [https://dspace.mah.se/bitstream/handle/2043/12192/Carnklint%20Kusljic%20kompl%20C-UPPSATS_klar.pdf?sequence=2 Tvärsnittsstudie av patienters upplevelse av smärta och smärtlindring. Malmö: Malmö högskola, Hälsa och samhälle]  Läst 2016-02-03

Denscombe, M. (2012) The good research guide, 4:e upplagan, Open University press