Designbaserad forskning

Designbaserad forskning handlar i grunden om en forskningsmetod där design, forskning och praktik tillsammans används för att studera och utveckla en produkt eller liknande. Designbaserad forskning är egentligen ett samlingsbegrepp för flera olika termer med varierande betydelse och fokus, men som har gemensamma mål och förhållningar. En del av det som är speciellt med denna forskningsmetod är det faktum att forskaren aktivt är med och lär och lär ut, samtidigt som man helar samarbetar med designers och deltagare. På det här sättet får forskaren ändå inte ett för stort enskilt inflytande i forskningens resultat.

Inledning
Designbaserad forskning kan vid en anblick tyckas ha många likheter med andra forskningsmetoder, och det stämmer att metoderna delar mycket av sina egenskaper, till exempel när forskare agerar både inom sin vanliga ram, samt som designers. Designbaserad forskning kräver också en stadig teoretisk grund att stå på, och behöver ta hjälp av såväl kvalitativa som kvantitativa metoder. Därför är designbaserad forskning mindre av en ersättande metod, och mer av ett alternativ för forskning, teori, och praktik.

Designbaserad forskning har en del kännetecken som gör det unikt från övriga metoder:
 * pragmatik
 * stabilitet
 * interaktivitet, iterativitet, flexibilitet
 * integritet
 * kontextualitet

Pragmatiken består i den försiktiga blandningen av teori och praktik, där båda flätas samman för bästa resultat. Stabilitet därför att designen grundas på relevanta teorier och forskning, interaktivitet i form av forskarens aktiva samverkan med deltagare och designers, och flexibilitet eftersom man hela tiden ska kunna backa bakåt i processen och kunna göra en omdesign, förbättrad analys och dylikt. Dessutom är den designbaserade forskningen (som tidigare nämnts), integrerbar med andra metoder vilket ökar trovärdigheten, samt att det är kontextuellt, det vill säga att avvikelser från forskningens utstakade väg får göras, men ska dokumenteras, vilket i sin tur innebär att en designprincip varierar i innehåll och djup.

Design science-metoden i detalj
Det problem som ligger i fokus ska analyseras grundligt och detaljerat. Det ska motiveras varför just det här problemet bör lösas, och eventuell bakgrund till problemet bör också beskrivas om något sådant redan har hittats. Det här anknyter till den designbaserade forskningens kännetecknande grundlighet, man måste kunna ge en anledning till varför just det här är nödvändigt att undersöka djupare. Härnäst ska man definiera den artefakt som skall användas för att lösa problemet, och därigenom konstruera de krav som ska ställas på artefakten, med utgångspunkt främst från funktionaliteten, men också den fysiska konstruktionen samt utifrån det miljömässiga.

Som en del i designbaserad forskning kommer artefakten, fortfarande under utveckling, att testas i ett mer eller mindre skarpt läge. Det är nu upp till bevis ifall artefakten fungerar som det är tänkt. Artefakten utvärderas och baserat på resultaten kan det sjösättas eller fortsätta utvecklas. Även om denna process kan verka strömlinjeformad, kan (och kanske bör) man hoppa tillbaka ett eller ett par steg och göra om, enligt designforskningsmetodens principer.

Designbaserad forskning med andra forskningsmetoder
Designbaserad forskning är alltså ett mycket övergripande begrepp för flera olika metodologier, och det krävs även användning av dessa för att kunna få ett så bra och relevant resultat som möjligt. Beroende på design science-projektets storlek kan till och med flera olika metodologier användas i samband med varandra - det ska inte vara något hinder.

TELE-produkter
Då designbaserad forskning är väldigt övergripande finns det många, men kanske inte helt uppenbara exempel. Designbaserad forskning har visat sig fungera väl tillsammans med utvecklandet av Technology Enhanced Learning Environments, så kallade "TELES". Enligt Feng Wang och Michael J. Hannafin har dessa lärandeplattformar länge utvecklats med olika utgångspunkter och olika teoretiska grunder, vilket har skapat en osammanhängande flora av TELE-produkter. Designbaserad forskning, med stabilitet som kännetecken, har visat sig vara en bra vägledning för de som utvecklar lärandeplattformar, och flexibiliteten innebär dessutom att TELE-produkterna kan användas eller med små medel omkonfigureras för flera olika syften. När man undersökte kopplingen mellan designbaserad forskning och TELE-produkter så har det alltså visat sig att designen av TELE måste pågå oberoende av designbaserad forskning, men att de åtminstone kompletterar varandra. Det är inte heller i alla delar av en TELE-produkts utveckling som designbaserad forskning går att använda.

Övriga exempel på användning av designbaserad forskning
Då designbaserad forskning är så omfattande, finns fler exempel på när det har varit eller kan vara användbart. Johanneson och Perjons tar upp några exempel där designbaserad forskning i varierande grad används. Bland några exempel, såsom problemfokuserad design science, där man börjar med att undersöka huvudproblemet, och därefter letar efter djupare orsaker som tillsammans kan ha orsakat det problemet. För att kunna få en bra teoretisk grund krävs att man gör eller får tag på flera empiriska studier som är relevant för forskningen, och att man skapar en god kravspecifikation för artefakten som ska lösa problemet. Däremot involveras inte särskilt mycket av designprocessen, och någon demonstration eller utvärdering låter sig för den därför inte göras. Däremot kan denna typ av användning fungera som en bra grund inför senare forskning.

Att tänka på
Designbaserad forskning har många fördelar som nämnts ovan, men metoden är relativt ny och fortfarande under sin egen utveckling. Ett hela tiden pågående design- och utvecklingsarbete med de tillbakagångar och bromsande analyser som behövs uppmuntras, men det existerar inte någon fastställd standard för att kunna bedöma en artefakts faktiska effektivitet. Det kan förvisso avgöras ganska snabbt för ett givet scenario, men en generaliserande bild går inte att skapa. Dessutom innebär den designbaserade forskningens stora vidd att de olika steg som finns att tillgå, kräver en varierande grad av disciplin och noggrannhet.

Det finns också en del praktiska problem i metoden, såsom forskares betydande medverkande i själva utvecklingen. Det kan ses som distraherande av övriga deltagande.

Litteratur
Johannesson, P., Perjons, Erik. (2012) A design science primer, CreateSpace

Wang F., Hannafin J.M. (2005) [http://www.jstor.org/stable/30221206?seq=1#page_scan_tab_contents Design-Based Research and Technology-Enhanced Learning Environments. Education Technology Research and Development] Läst 2016-01-20